Szerző szerinti böngészés "Balogh, Hajnalka"
Megjelenítve 1 - 3 (Összesen 3)
Találat egy oldalon
Rendezési lehetőségek
Tétel Korlátozottan hozzáférhető A GYAKORLAT SORÁN MEGISMERT VÁLLALATIRÁNYÍTÁSI RENDSZER ÉS ANNAK SAJÁTOSSÁGAI A SERIOPLAST HUNGARY KFT.-NÉL.Balogh, Hajnalka; Szakály, Márk; DE--Gazdaságtudományi KarA GYAKORLAT SORÁN MEGISMERT VÁLLALATIRÁNYÍTÁSI RENDSZER ÉS ANNAK SAJÁTOSSÁGAI A SERIOPLAST HUNGARY KFT.-NÉL.Tétel Korlátozottan hozzáférhető Tanúkihallgatás és tanúvédelem(2007-11-22T10:55:04Z) Balogh, Hajnalka; Bíró, Gyula; DE--TEK--Állam- és Jogtudományi KarNapjaink büntetőeljárási reformjainak egyik központi kérdése, hogy miképpen garantálható a legmegfelelőbb módon a bűncselekmények áldozatainak a védelme. E problémával számtalan tudományos tanácskozás és Európa Tanácsi egyezmény foglalkozott. Azonban nem fedezhető fel olyan mozgalom, amely a büntető per másik kiszolgáltatott szereplőjének, a tanúnak az érdekében lépne fel. Magyarországon a büntetőügyekben tanúként évente több százezer embert hallgatnak ki. A tanú megfenyegetése, zsarolása, megfélemlítése hazánkban sem számít új jelenségnek, azonban a szervezett bűnözés kialakulásával az utóbbi évtizedekben különösen elharapódzott. A kontinentális jogrendszerekben szinte örök idők óta elfogadott elvi tétel a tanúzási kötelezettség, szemben a terhelti vallomással, amelynek megtagadása az utóbbi száz év során alanyi joggá formálódott. Ma minden büntető perrendtartás úgy tekinti, hogy a tanúzás az állami igazságszolgáltatás érdekei által megteremtett kikényszeríthető, általános – vagyis mindenkire kiterjedő – kötelezettség, amely szerint a büntetőeljárásban, a bűncselekmény felderítése során az állami igazságszolgáltatási szerveket mindenki feltétel nélkül köteles segíteni. Ez alól csak néhány kivétel létezik, amelyeket mint tanúzási akadályokat minden büntetőeljárási törvény ismer. E feltétel-nélküliség következménye, hogy a tanú az eljárás tárgyává válik, akinek csupán kötelezettségei vannak. A tanú vallomása a bizonyítási eszközök sorában a többivel egyenrangúként szerepel, azonban „nem csak egy a sorban”, hanem mindig is az egyik legfontosabb bizonyítási eszköz volt. Hazánkban már Werbőczy István Hármaskönyve, az 1514-es Tripartitum is szól a tanúzási kötelezettségről, kiemelve a megfélemlítés nélküli, szabad vallomástételt. A tanúvallomás különösen V. Károly büntető törvénykönyve, az 1533–as Constitutio Criminalis Carolina óta az egyik legfontosabb bizonyítási eszköz. Ezért nem lehet úgy kezelni a tanút, mint az eljárás tárgyát, akikből kipréselik az eljárás szempontjából releváns tényeket, azután magára hagyják és kiszolgáltatják a bűnözőnek, aki ellen tanúskodott. Emiatt az utóbbi években a tanúvédelem intézménye az európai országok igazságszolgáltatási rendszereinek egyik fő kérdésévé vált. A terhelő tanúk befolyásolása valószínűleg már az intézmény gyökereihez is visszavezethető, de a manapság megfigyelhető tömeges és rendszeres megfélemlítés új keletű, és a szervezett bűnözés nemzetközi térhódításával függ össze. A maffiával, a terrorizmussal és a kábítószer–kereskedelemmel kapcsolatos büntetőperek hívták fel a figyelmet a tanúvédelem hiányosságaira. A bűnszervezetek kifinomult módszerekkel rendelkeznek nemcsak a bűncselekmények elkövetése tekintetében, hanem nyomaik eltüntetésének eszközeit tekintve is, beleértve az esetleges szemtanúk „elhallgattatását”. Ezért nem lehet csodálkozni azon, hogy a védelem híján lévő tanú, - akinek személye teljesen azonosítható -, nem szívesen vállalja az áldozati bárány szerepét.Tétel Korlátozottan hozzáférhető Társadalmi kirekesztődés és szegénységBalogh, Hajnalka; Szoboszlai, Katalin; Debreceni Egyetem::Egészségügyi Kar::Szociális és Társadalomtudományi Intézet::Szociális Munka Tanszék; DE--Egészségügyi KarSzakdolgozatom aktualitását az adja, hogy mind a hazai mind pedig a nemzetközi szociálpolitikai célok között előkelő helyett foglalnak el a szegénység, gyermekszegénység csökkentésére irányuló törekvések, intézkedések. A szegénység és a gyermekszegénység problémája univerzális, országtól, gazdasági fejlettségtől független probléma, hiszen a leggazdagabb országokban is vannak szegények, akik létminimum alatti összegből kényszerülnek fedezni a saját és családjaik szükségleteit. Dolgozatom első fejezetében a szegénység fogalmi meghatározását, valamint a szegénység mérését és a szegénységre vonatkozó adatokat kívánom bemutatni. A dolgozat további részében pedig a gyermekszegénységet, valamint a felszámolására irányuló programokat igyekszem ismertetni. Szakdolgozatomban interjúkat készítettem, azzal a céllal, hogy átfogó képet kapjak arról, hogyan valósult meg a gyermekszegénység csökkentése, az általam kutatott program. Egyik legfontosabb célkitűzésem az volt, hogy választ kapjak arra, hogy a Biztos Kezdet Gyerekház alapvető feladata mennyire valósult meg, vagyis milyen hatása volt a Gyerekház működésének a vizsgált gyerekek szociális és érzelmi fejlődésére.