Védőoltások szerepe a népegészségügyben. Oltásellenesség
dc.contributor.advisor | Legoza, József | |
dc.contributor.advisordept | Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Népegészségügyi Szakigazgatási Szerv | hu_HU |
dc.contributor.author | Márki-Kira, Ágnes Ilona | |
dc.contributor.department | DE--Népegészségügyi Kar | hu_HU |
dc.contributor.opponent | Nagy, Attila | |
dc.contributor.opponentdept | Debreceni Egyetem::Népegészségügyi Kar | hu_HU |
dc.date.accessioned | 2014-04-30T07:58:37Z | |
dc.date.available | 2014-04-30T07:58:37Z | |
dc.date.created | 2014-04 | |
dc.date.issued | 2014-04-30T07:58:37Z | |
dc.description.abstract | Fertőző betegségeket baktériumok, vírusok, gombák vagy akár paraziták is okozhatnak. Amióta a védőoltások megjelentek világméretű járványokat számoltak fel, fertőző megbetegedéseket szorítottak vissza, emberek millióinak életét mentették meg mindösszesen egy szúrás által. Az első oltás felfedezése Jenner nevéhez fűződik, ő ugyanis a himlő ellen 1796-ban fejlesztett ki hatékony vakcinát. Ezt a halálos kimenetelű betegséget 1980-ra sikerült végleg eltűntetni. Őt követte Pasteur veszettség elleni oltása, Koch tuberculosis elleni vakcinája, majd Behring kutatása a diftéria antitoxinja után. A baktériumok elleni védekezésre két módozatra van lehetőség. Az egyik az aktív immunizálás, amikor a védőoltásokkal specifikus antigéneket juttatnak be a szervezetbe, ezáltal a szervezetet ellenanyag termelésére késztetik. A passzív immunizálás során kész ellenanyagot juttatnak be, tehát az immunrendszert nem „aktiválják”. A forgalomban lévő vakcinák összetételük alapján lehetnek egész vakcinák vagy alegység vakcinák. Az egész vakcinák körébe tartoznak az élő, attenuált oltóanyagok, az inaktivált és az élő, rekombináns oltóanyagok. Az alegység vakcinákon belül is három fajtát különböztetünk meg: a rekombináns protein vakcinákat, a szintetikus peptideket és a DNS-vakcinákat. A Magyarországon bevezetett oltási rendszer alapján a gyermekek 13 éves korukig kapnak kötelező oltásokat. Az első a BCG, amely a tuberculosis ellen irányul. Ezt minden újszülött megkapja a születésekor a kórházban vagy legfeljebb 4 hetes koráig. A gyermekeket 4 alkalommal oltják DTPa+IPV+Hib vakcinával, ezt 2,-3,-4 és 18 hónapos korban kapják meg. A kombinált vakcina alkalmas a torokgyík (diphteria), a szamárköhögés (pertussis), merevgörcs (tetanusz), a gyermekbénulás (poliomyelitis) és az agyhártyagyulladás (purulens meningitis) megelőzésére. Az MMR is szintén egy kombinált oltás, három betegség ellen nyújt védelmet: a kanyaró, a rubeola és a mumpsz ellen. Ezt 15 hónapos korban adják be, majd 11 éves korban kampányoltás keretében MMR-t újraoltják. DTPa+IPV kombinált oltást 6 éves korban adják, 11 éves korban dTap emlékezető oltást. Az általános iskola 7. osztályában a tanulók két részletben kapják meg a Hepatitis B elleni oltást. Az eddig elért eredményeket azonban sokan bírálják, úgy gondolják, hogy nem csupán az oltásoknak köszönhető az egészségi állapot pozitív változása. Szkeptikusok az oltóanyagokkal szemben, különböző ellenérveket hoznak fel illetve kreálnak, mindeközben a nyilvánosság elé tárják és saját nézőpontjuk mellé állítják az erre fogékony embereket. Megalapozatlan indoklásaikat egyre szélesebb körben terjesztik, viszont hivatalos, teljes mértékben igazolt tanulmányokat nem közvetítenek. A nézeteik terjesztésében nagy szerepet játszik a média vagy akár a közösségi oldalak, internetes blogok is. | hu_HU |
dc.description.corrector | D.É. | |
dc.description.course | egészségügyi gondozás és prevenció (népegészségügyi ellenőr) | hu_HU |
dc.description.courseact | nappali | hu_HU |
dc.description.courselang | magyar | hu_HU |
dc.description.degree | BSc/BA | hu_HU |
dc.format.extent | 39 | hu_HU |
dc.identifier.uri | http://hdl.handle.net/2437/190809 | |
dc.language.iso | hu | hu_HU |
dc.subject | Védőoltás | hu_HU |
dc.subject.dspace | DEENK Témalista::Orvostudomány | hu_HU |
dc.title | Védőoltások szerepe a népegészségügyben. Oltásellenesség | hu_HU |