Időskori depresszió az alapellátásban
dc.contributor.author | Rekenyi, Viktor | |
dc.contributor.author | Kolozsvári, László Róbert | |
dc.date.accessioned | 2023-02-21T08:40:31Z | |
dc.date.available | 2023-02-21T08:40:31Z | |
dc.date.issued | 2021-12-29 | |
dc.description.abstract | Őszülő társadalmunkban az időskorral kapcsolatos kérdések egyre kiemeltebb figyelmet kell, hogy kapjanak. A szomatikus betegségek mellett fokozottan kell figyelni a mentális zavarok problémakörére. A mentális zavarok közül kiemelkedik a depresszió jelensége, amely mind a gyakorisága, mind az életminőségre gyakorolt súlyos romboló hatása miatt több figyelmet kell, hogy kapjon, különösen az alapellátásban. Az időskori depresszió prevalenciája 5-10% környékére tehető, valamint a befejezett öngyilkosságok száma is növekvő tendenciát mutat az életkorral párhuzamosan, aminek elsődleges rizikófaktora a depresszió. Az időskori depresszió háttértényezői között fontos kiemelni a nem szerepét, az özvegységet, mint állapotot, a magányosságot, az alacsony szociális/családi támogatást, illetve a dependenciát. A depresszió kapcsolatban áll még számos életmódbeli és táplálkozási szokással, valamint krónikus betegségekkel is. A depresszió korai felismerése a krónikusan beteg, idős páciensek körében az alapellátás feladata, viszont felismerését megnehezíti annak tünetszegénysége. Előzetes kutatások is azt igazolják, hogy a krónikus betegségben szenvedő idősek hajlamosabbak a depresszióra, ami ezeknek a betegségeknek a prognózisára negatív hatással van. Jellemzően csak egy-két tünet utal hangulatzavarra, melyek sokszor testi betegség, vagy kognitív deficit (pszeudodemencia) formájában vehetők észre, ezáltal a páciens és a háziorvos is félreértelmezheti a depresszióra utaló jeleket. Mindezek mellett a mentális betegségekhez kapcsolódó stigmatizáció is szerepet játszhat idősek körében abban, hogy nem jelentik a hangulatzavarral kapcsolatos tüneteiket. Az egészségügyi ellátó intézmények közül az alapellátásban dolgozóknak van a legnagyobb hozzáférése a depresszióban szenvedő idős személyekhez, ezért célszerű őket egyebek mellett a hangulatzavar időskorra vonatkozó sajátosságairól tájékoztatni, valamint szűrésére ösztönözni, hiszen kezeletlensége számos kockázatot von maga után. | hu |
dc.format | application/pdf | |
dc.identifier.citation | Magyar Gerontológia, Évf. 13 (2021): Konferencia Különszám , 114-115 | |
dc.identifier.doi | https://doi.org/10.47225/mg/13/Kulonszam/10613 | |
dc.identifier.eissn | 2062-3690 | |
dc.identifier.issue | Kulonszam | |
dc.identifier.jatitle | Gerontológia | |
dc.identifier.jtitle | Magyar Gerontológia | |
dc.identifier.uri | https://hdl.handle.net/2437/346200 | en |
dc.identifier.volume | 13 | |
dc.language | hu | |
dc.relation | https://ojs.lib.unideb.hu/gerontologia/article/view/10613 | |
dc.rights.access | Open Access | |
dc.rights.owner | Magyar Gerontológia | |
dc.subject | időskor | hu |
dc.subject | depresszió | hu |
dc.subject | alapellátás | hu |
dc.title | Időskori depresszió az alapellátásban | hu |
dc.type | folyóiratcikk | hu |
dc.type | article | en |
Fájlok
Eredeti köteg (ORIGINAL bundle)
1 - 1 (Összesen 1)