Szerző szerinti böngészés "Tordai, Georgina"
Megjelenítve 1 - 4 (Összesen 4)
Találat egy oldalon
Rendezési lehetőségek
Tétel Szabadon hozzáférhető Egyetemisták véleménye a társadalmi felelősségvállalásról (CSR)(2012-12-30) Tordai, GeorginaThe cooperation of the ecological and the economical systems, the relationship of nature and human beings are characterized by disharmony which needs to be cured with conscious and responsible behaviour and actions. The responsible-minded managers of many companies have started to integrate judicial, ethical, moral, environmental and social points of view into the aims and values of companies besides the profit maximization. This means they have realised that business world is not a hermetically closed area but it is related to its closer and further atmosphere, namely the society and the natural environment. A number of studies have informed us that in the past few decades companies have been making efforts to make their responsible behaviour public and to inform their consumers hoping to gain the trust for their products and services. However, we are less informed about the consumers’ opinions of the companies’ responsible behaviour. The purpose of my study was to present the opinions of the tourism-hospitality and commercial and marketing major graduates of our University in connection with corporate social responsibility. I have found it interesting to analyze whether there is a difference between the interests and opinions of students of both majors, I was wondering how well informed they were in the analyzed topic; I also wanted to know how their sexes and origins influence their approach to the topic.Tétel Korlátozottan hozzáférhető A növénytermesztés és a sertéshizlalás jövedelmezőségének összehasonlító vizsgálataTordai, Georgina; Apáti, Ferenc; DE--Gazdaságtudományi KarA világ növénytermesztése jelentős változáson ment át az elmúlt évtizedek során. Ezt a változást az a biológiai, kémiai, agronómiai, technikai és technológiai forradalom tette lehetővé, amely az 1800-as évek közepén kezdődött és az elmúlt fél évszázadban dinamikusan bontakozott ki a legfejlettebb észak-amerikai és nyugat-európai államokban. A mezőgazdasági bruttó kibocsátás volumene az elmúlt években – elsősorban a szántóföldi árunövények hozamától függően – jelentősen ingadozott. Az aszály, illetve a rendkívüli csapadékmennyiség miatt jelentős visszaesések történtek, a növénytermesztés nagy súlya miatt ez az éves teljesítményt számottevően befolyásolja. A mezőgazdaság teljes bruttó kibocsátása folyó alapáron 2013-ban 2265 milliárd forint volt az előzetes adatok szerint, ezzel az Európai Unió mezőgazdasági kibocsátásához 1,9%-kal járultunk hozzá 2013-ban. A mezőgazdaság GDP-jén belül a növénytermesztési és kertészeti termékek 58,9% (ezen belül a gabonafélék 28,8%; az ipari növények 11%), az élő állatok és állati termék 34% (ezen belül a sertés 9,3%), míg a szolgáltatások és másodlagos tevékenységek 7,2%-kal részesednek. Mind a szántóföldi növénytermesztés, mind a sertéstartás hazánk mezőgazdaságának egyik kiemelten jelentős ágazata. Magyarországnak elemi érdeke fenntartani egy olyan gazdaságot, amely alkalmas a kedvező mezőgazdasági adottságok kihasználására (SZŰCS, 2007). Ezen két ágazat ökológiai háttere adott, jellemzően kisüzemi termelést folytatván. Ez sok esetben gazdaságtalan termelést eredményez, hiszen a kisebb területeken fajlagosan nagyobb költséggel lehet termelni. Jellemző még a magyar sertéstartásra, hogy míg a nagy állattartatási és -tenyésztési volumennel rendelkező országok (Dánia, Hollandia, Németország, stb.) igyekeznek „egy kézben tartani” a takarmánygyártást, és -forgalmazást, az állatkereskedelemet és az elsődleges húsfeldolgozást, addig hazánkban ez a folyamat megreked az első szintek valamelyikén. Márpedig a tulajdonosi elkülönültségből adódó jövedelemigényeket az állattenyésztési vertikum nem képes harmonikusan kielégíteni. A vertikum szereplői csak egymás rovására képesek az elvárható jövedelem realizálására, ami jelentős versenyképességi hátrányt jelent a példaképpen említett országokkal szemben. A sertéstartók jelentős része kiszolgáltatott helyzetben a van termőföld hiánya, illetve a termelés során keletkezett hígtrágya elhelyezése miatt. Ezen tételek ugyanakkor az üzem működőképességét jelentősen befolyásolni képesek. Dolgozatomban többek között ezért vállalkoztam ezen két vertikum jövedelmezőségének megvizsgálására és összehasonlítására. Munkám során megbizonyosodtam arról, hogy a kisüzemi sertéstartás jövedelmezősége valóban csekély, ellenben a növénytermesztés, optimális feltételek mellett, jó minőségű talajon, az erősen ingadozó terményárak ellenére is nagyobb jövedelmezőséget mutat.Tétel Korlátozottan hozzáférhető A spanyol nyelv turizmusa és tanulási lehetőségei(2013-05-17T07:44:14Z) Tordai, Georgina; Ráthonyi-Odor, Kinga; DE--ATC--Gazdálkodástudományi és Vidékfejlesztési Kar„Ahány nyelvet beszélsz, annyi embert érsz.” Hangzott el a napjainkban is sokat emlegetett szólás, amely IV. Károly német-római császártól származik. Századunkra ez a mondat fokozottan érvényes, hiszen a kiélezett harcot a munkaerőpiacon vagy a továbbtanulásban sokszor a beszélt nyelvek száma határozza meg. Az idegen nyelv ismerete, mely nagymértékben elősegíti a különféle társadalmakból származó emberek közötti megértést, kulturális és gazdasági szempontból mindig is meghatározó volt, és a globalizálódó világban még inkább az lesz. Természetes jelenség, hogy a nyelvek állandóan változásban vannak. Változik a vonzerejük is, egyre több használót nyernek, és/vagy hódítanak el más nyelvektől. A nyelvi terjedés és a nyelvi hanyatlás nem tervezett jelenség, túlmutat a központi befolyásolási lehetőségeken, és a társadalmi és személyes szükségletek, és a használatok ugyanolyan módon alakítják. Egy új nyelv tanulása egy szükségletet elégít ki, és az új nyelv többnyire egy másik rovására terjed el. Ez a jelenség a 20. század végén látszott felgyorsulni. A nyelvi változásokban az oktatás szerepe jelentős volt. Fokozott érdeklődés kezdett megmutatkozni a nyugati nyelvek iránt, így a spanyol iránt is, és megjelentek speciális nyelvi tagozatok, és nyelvet oktató kultúrintézetek. Nyelvtanulás céljából végzett utazás Nyugat-Európába(n) napjainkra egyre jellemzőbb. A nyelv, mint kulturális eszköz megnövekedett fontossággal bír a turizmus rendszerében is. Az oktatási turizmuson belül megszületendőben van egy új ág, a nyelvi turizmus. A tudásalapú társadalomban nyelveket ismerni nem privilégium, hanem az általános műveltség egyik válfaja, egyfajta kötelező minimum. Egy azonban biztos, az idegennyelv-tudás megszerzésének elsődleges terepe a közoktatás kell, hogy legyen. Amikor ez nem bizonyul elegendőnek és kielégítőnek, akkor megjelennek különböző lehetőségek és eszközök a nyelvtudás minél nagyobb mértékű fejlesztése iránt, csak úgy, mint a külföldi nyelvtanfolyamok.Tétel Korlátozottan hozzáférhető Vállalatok társadalmi felelősségvállalásának értékelése egyetemisták véleménye alapján(2012-11-15T13:55:57Z) Tordai, Georgina; Ráthonyi-Odor, Kinga; Szőke, Szilvia; DE--ATC--Gazdálkodástudományi és Vidékfejlesztési KarA gazdasági és ökológiai rendszer együttes működését, az ember és a természet viszonyát diszharmónia jellemzi, amely orvoslására tudatos, felelős magatartás és cselekvés szükséges. Egyre több cég, felelős gondolkodású vezetője, a profitmaximalizáláson túl önkéntesen jogi, etikai, erkölcsi, környezetvédelmi és társadalmi szempontokat is beépít a cég céljai, értékei közé, vagyis felismerték, hogy az üzleti élet világa nem egy hermetikusan zárt terület, hanem kapcsolatban áll szűkebb és tágabb környezetével, végső soron a társadalommal és a természeti környezettel. Számos szakirodalomban olvashatjuk, hogy az elmúlt évtizedekben a vállalatok fokozódó erőfeszítést tesznek annak érdekében, hogy felelős magatartásukat nyilvánosságra hozzák – folyamatosan bővül ezen menedzsment eszközök köre –, tájékoztassák a fogyasztókat, ezáltal remélve, hogy a fogyasztók bizalmat szavaznak terméküknek, szolgáltatásuknak. Azonban kevesebbet olvashatunk arról, hogy a fogyasztók hogyan vélekednek a cégek felelős magatartásával kapcsolatban. Dolgozatom célja az volt, hogy bemutassam egyrészt, az elmúlt évtizedekben a közgazdasági irányzatokon alapuló hagyományos vállalati filozófiában bekövetkező eltolódást az etikus/felelős vállalati filozófia irányába, másrészt hogyan tudja a vállalat nyilvánosságra hozni felelős magatartását, harmadrészt Egyetemünk turizmus-vendéglátás és kereskedelem és marketing szakon tanuló végzős hallgatóinak véleményére voltam kíváncsi a témával kapcsolatban. Érdekesnek tartottam megvizsgálni, hogy van-e különbség a két szakon tanulók érdeklődése, véleménye, tájékozottsága között a vizsgált témában; befolyásolja-e a hozzáállásukat nemük, illetve származási helyük. A vizsgálat során felállított hipotéziseim szerint: (1) A nők tájékozottabbak a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatban, vásárlási szokásukat nagyobb mértékben befolyásolják környezeti és társadalmi szempontok. (2) A városiak tájékozottabbak a vizsgált témával kapcsolatban, azonban magatartásukban ez kevésbé jut kifejezésre. (3) Szignifikáns különbség nem mutatható ki a turizmus-vendéglátás és kereskedelem és marketing szakos hallgatók érdeklődése, tájékozottsága között a vizsgált témával kapcsolatban.