A farmakoterápia és pszichoterápia hatásmechanizmusainak összehasonlítása a depresszió kezelésében
dc.contributor.advisor | Égerházi, Anikó | |
dc.contributor.advisordept | Debreceni Egyetem::Orvos- és Egészségtudományi Centrum::Általános Orvostudományi Kar::Pszichiátriai Tanszék | hu_HU |
dc.contributor.author | Jeges, Balázs | |
dc.contributor.department | DE--Általános Orvostudományi Kar | hu_HU |
dc.contributor.opponent | Magyar, Erzsébet | |
dc.contributor.opponent | Bugán, Antal | |
dc.contributor.opponentdept | Debreceni Egyetem::Orvos- és Egészségtudományi Centrum::Általános Orvostudományi Kar::Pszichiátriai Tanszék | hu_HU |
dc.contributor.opponentdept | Debreceni Egyetem::Orvos- és Egészségtudományi Centrum::Népegészségügyi Kar::Magatartástudományi Intézet | hu_HU |
dc.date.accessioned | 2014-11-26T11:46:49Z | |
dc.date.available | 2014-11-26T11:46:49Z | |
dc.date.created | 2013-09-14 | |
dc.description.abstract | Bevezetés: Az unipoláris depresszió az egyik leggyakoribb és legmegterhelőbb pszichiátriai zavar. Mind genetikai, mind környezeti faktorok részt vesznek a kialakulásában. A leggyakoribb kezelési módjai a gyógyszeres kezelés és a pszichoterápia. Az antidepresszív gyógyszerek hatását a monoaminerg teóriával magyarázzák, de ez nem ad teljes választ a pszichoterápiák és az elektrokonvulzív terápia hatásmechanizmusára. Újabb elméletek szerint a depresszió kialakulásában fontos szerepe van a sejtszintű folyamatoknak, a neuroplaszticitásnak és a neuronhálózatok átépülésének. Célkitűzések: A diplomamunka célja összefoglalni a jelenlegi tudásunkat az unipoláris depresszió farmako- és pszichoterápiájának a hatásmechanizmusairól. Módszerek: A PubMed, ScienceDirect, Medline adatbázisok segítségével kerestem irodalmat a diplomamunkámhoz. A Debreceni Egyetem Kenézy Élettudományi Könyvtárában találtam meg a szükséges könyveket a témához. Megbeszélés: A feladatvégzés közbeni képalkotó vizsgálatok a depresszióban megnövekedett amydala-aktivitás csökkenését, a csökkent prefrontális kérgi aktivitás növekedését mutatták mindkét terápia hatására. A nyugalmi képalkotó vizsgálatok eredménye nem ilyen egyértelmű. A farmakoterápia primeren csökkenti a limbikus aktivitást és ez vezet a prefrontális aktivitás növekedéséhez (bottom-up hatás), a pszichoterápia pedig a prefrontális kontroll növelésén keresztül gátolja az amygdala túlzott aktivitását (top-down hatás). Az SSRI antidepresszívumok a szinaptikus szerotoninszintet növelik meg. A késői hatás a hangulatra lehet annak a következménye, hogy a preszinaptikus autoreceptorok deszenzitizációja szükséges a hatáshoz. Lehet, hogy a gyógyszerek által felfokozott neuroplaszticitás által lehetővé tett agyi neuronhálózatok átépülése szükséges hozzá. Emellett lehetséges, hogy a korai kognitív hatás, a pozitív érzelmi előítélet a kognitív terápiához hasonlóan javítja a hangulatot. A kombinált farmako- és pszichoterápia bizonyult a leghatékonyabbnak, a farmako- és pszichoterápia egyformán hatékonynak bizonyult, de a pszichoterápia hatása a kezelés befejezése után is védelmet nyújtott a tünetek visszatérése ellen. A páciensek 75%-a a pszichológiai kezelést részesítette előnyben. | hu_HU |
dc.description.corrector | P.J. | |
dc.description.course | általános orvostudományi | hu_HU |
dc.description.courseact | nappali | hu_HU |
dc.description.courselang | magyar | hu_HU |
dc.description.degree | egységes, osztatlan | hu_HU |
dc.format.extent | 35 | hu_HU |
dc.identifier.uri | http://hdl.handle.net/2437/201492 | |
dc.language.iso | hu | hu_HU |
dc.subject | depresszió | hu_HU |
dc.subject | pszichoterápia | hu_HU |
dc.subject.dspace | DEENK Témalista::Orvostudomány::Pszichiátria | hu_HU |
dc.title | A farmakoterápia és pszichoterápia hatásmechanizmusainak összehasonlítása a depresszió kezelésében | hu_HU |