Szerző szerinti böngészés "Felszeghy, Szabolcs"
Megjelenítve 1 - 12 (Összesen 12)
Találat egy oldalon
Rendezési lehetőségek
Tétel Korlátozottan hozzáférhető COMPUTER ASSISTED MICROSCOPIC ANALYSIS OF BONE TISSUE DEVELOPED INSIDE A POLYMER, POLYACTIVE, IMPLANTED TO EQUINE ARTICULAR SURFACE(2011-12) Papp, Tamás; Felszeghy, Szabolcs; Általános Orvostudományi KarTétel Korlátozottan hozzáférhető Corneal microstructural changes in young type 1 diabetes mellitus patients with and without diabetic retinopathyAjewole, Oluwatosin; Csutak, Adrienne; Debreceni Egyetem::Általános Orvostudományi Kar::Szemklinika; DE--Általános Orvostudományi Kar; Losonczy, Gergely; Felszeghy, Szabolcs; Debreceni Egyetem::Általános Orvostudományi Kar::Szemklinika; Debreceni Egyetem::Általános Orvostudományi Kar::Anatómiai, Szövet- és Fejlődéstani IntézetThe aim of the thesis is to analyse the corneal microstructural changes in young type 1 diabetic patients, with or without diabetic retinopathy. There was a case group of 28 people and a control group of 17 people.The corneal changes were assessed using the confocal microscope. Our results showed significant corneal changes that can be picked up by confocal microscopy, at an early stage of diabetic eye complications. It will therefore be of great benefit to include the confocal microscopic examination, in the routine ophthalmological examinations, used in the follow up of diabetic patients.Tétel Korlátozottan hozzáférhető A fogak fejlődése(2011-12) Papp, Tamás; Felszeghy, Szabolcs; Általános Orvostudományi KarTétel Korlátozottan hozzáférhető Fogváltás(2011-11) Papp, Tamás; Felszeghy, Szabolcs; Általános Orvostudományi KarTétel Szabadon hozzáférhető Humán fogcsírák extarcelluláris mátrix komponenseinek vizsgálata(2007-05-04T15:48:04Z) Felszeghy, Szabolcs; Módis, László; DE -- Orvos- és Egészségtudományi Centrum -- Általános Orvostudományi Kar -- Anatómiai, Szövet- és Fejlődéstani Intézet; Multidiszciplináris orvostudományok doktori iskolaVizsgálatainkat különböző fejlődési stádiumból származó humán fogcsírákon végeztük. A hialuronsavat (HA) biotinált aggrekán G1-doménnel (bHABC), a CD44-et monoklonális, az összes izoformát felismerő ellenanyaggal (H3) mutattuk ki. A X-es típusú kollagént monoklonális ellenanyaggal detektáltuk. A X-es kollagén ellenes reagenssel kapott immunohisztokémiai eredményeink ellenőrzése céljából ELISA és Western immunoblot kísérleteket is végeztünk. Eredményeink: (1) A HA-t expresszálják a fogcsíra sejtjei. Új eredmény az a megfigyelés, hogy a HA tranziens módon megjelenik a zománcmátrixban is, legnagyobb mennyiségben a 31 hetes foetusban, idősebb korú fogcsíra zománcában azonban nem detektáltuk. (2) Humán fogcsírák esetében a CD44 expressziója szoros összefüggést mutatott az adott sejtek hialuronsav termelésével. (3) A X. típusú kollagén kimutatható a szekretoros ameloblasztokban és az általuk szintetizált zománc alapállományában. A fogtelep egyéb részeiben nem észleltünk reakciót. Az immunohisztokémiával kapott eredményeinket ELISA valamint Western immunoblot kísérleteink is alátámasztották. Eredményeink alapján feltételezzük: I. A HA a fogfejlődés során szerepet játszhat több folyamatban: (a) Szerepe lehet a fogléc sejtjeinek osztódásának és vándorlásának elősegítésében. (b) A fogpapillában jelenlévő, a fejlődés előrehaladásával fokozatosan csökkenő mennyiségben jelenlévő HA nemcsak strukturális komponense lehet a fogpapillának, hanem közremüködhet ezen szövet sejtjei közötti kismolekulatömegű anyagok transzportjában. (c) A HA feltehetően térkitöltő szerepet játszhat a zománckristályok kialakulásakor, stabilizáló hatása lehet a kristálykötegek írányított lerakódásában. (d) A Tomes-rostok körül kialakuló, HA-gazdag extracelluláris térségnek fontos szerepe lehet ezen struktúrák fejlődésében. (e) Mivel a CD44 expresszió hasonló volt a fogcsíráknál tapasztalt hialuronsav mintázattal, feltételezhetjük, hogy a hialuronsav által mediált effektusok közvetítésében a CD44-nek központi szerepe lehet a humán fogfejlődés során. II. A X-es típusú kollagén feltehetően szerepet játszhat a zománc alapállományának mineralizációjában.Tétel Szabadon hozzáférhető Investigations of new members of the signaling pathways during tooth development: the effects of Toll-like receptor 4 and Heat-shock protein 60.Papp, Tamás; Felszeghy, Szabolcs; Papp, Tamás; Fogorvostudományi doktori iskolaElőzetesen célul tűztük ki, hogy kimutassuk a jelenlétét és lehetséges szerepét a Toll-like receptor 4-nek a fogfejlődés során, illetve hogy detektáljuk egy endogén ligandját (Hsp 60) ennek a receptornak, melyek feltételezhetően szerepet játszik fejlődéstani folyamatokban. Eredményeink alapján az alábbiakat kijelenthetjük: A TLR4 a fogfejlődés során a sapka stádiumtól kifejeződik, legnagyobb mennyiségben a zománcszerv struktúráiban. A TLR4 aktiválása LPS-sel nem okozott morfológiai eltérést, de csökkentette a mineralizáció mértékét, illetve az ameloblasztok érését elősegítette. A lehetséges ligand (Hsp 60) a fogfejlődés első napjától kifejeződik, habár a zománcszerveben található nagy mennyiségben. A Hsp 60 abnormális tompa csúcsi részt okozott a fogfejlődés során, azonban a sejtek osztódását nem befolyásolta. Összefoglalva elmondhatjuk, hogy sikerült leírni a Hsp 60 és TLR4 kifejeződési mintázatát, de az eltérő hatásaik alapján a pontos jelátviteli útvonal feltérképezése további vizsgálatokat igényelnek.Tétel Korlátozottan hozzáférhető A kevert kötőszöveti betegség fogászati vonatkozásaiPapp, Lili Fehérke; Bágyi, Kinga; Debreceni Egyetem::Fogorvostudományi Kar::Konzerváló Fogászati Tanszék; DE--Fogorvostudományi Kar; Juhász, Alexander; Felszeghy, Szabolcs; Debreceni Egyetem::Fogorvostudományi Kar::Konzerváló Fogászati TanszékAz autoimmun betegségek egy ritka fajtája a kevert kötőszöveti betegség. Dolgozatomban ezzel a betegséggel és a fogászati vonatkozásaival foglalkoztam részletesebben. Az autoimmun betegségek gyakran járnak olyan manifesztációkkal, melyek a szájüregi képleteket érintik és ezek sokszor tipikusak illetve gyakori, hogy bevezető tünetként jelennek meg, így szerepünk van a fogorvosoknak is a beteg kezelésében és akár a diagnózis felállításához is hozzájárulhatunk azzal, hogy a beteg tüneteire felfigyelve megfelelő szakorvoshoz utaljuk. Ez a kórkép egy több szervet érintő, úgynevezett poliszisztémás autoimmun megbetegedés melyben aktív és nyugalmi szakaszok követik egymást. Ilyen még az Ssc, az RA, a PM/DM is. Sőt ezen betegségek tünetei keveredhetnek is egymással. Legfontosabb tünetei a bőrtünetek közül a Raynaud jelenség, kézhátduzzanat, ujjak kolbászszerű megvastagodása és a sclerodactylia. A végtagok proximális kisízületeit érinti a polyarthritis/polyarthralgia, reggeli ízületi merevség, fájdalom. Izmokat érintő tünet a myositis, amely szérum kreatinin-kináz emelkedéshez is vezet. Súlyos pulmonális manifesztációja a PAH, melyet a tüdő kis és középnagy artériáinak obliteraciója okoz és következményes jobbkamrai nyomásterheléshez vezet. De a gyulladás magát a tüdőparenchymát is érintheti. Oesophagusdysmotilitás és refluxbetegség a gasztrointesztinális rendszert érintő leggyakoribb tünet. A trigeminus neuralgia pedig tipikus idegrendszeri tünete a betegségnek. Számunkra azonban a legfontosabb az orális tünetek ismerete és kezelése. Ezek közül a legtipikusabbak a nyh-t érintő fekélyes elváltozások, candida infekciók, kiterjedt karieszes léziók, melyek olyan területeket is érintenek melyekre egyébként nem jellemzőek (incisalis, cervikális és csücsök kárieszek). De megjelenhet még dysgeusia, macroglossia, égő száj, nyelési nehezítettség, fogágybetegség, TMI-t érintő osteoarthritis és késleltetett sebgyógyulás is. Ez mind összefügg azzal a ténnyel, hogy a nyálmirigyek működése csökkent és ezért a legtöbb esetben xerostomia jellemzi a betegséget, illetve azzal, hogy a betegek védekezőképessége csökkent. A gyakorló fogorvos számára fontos, hogy tudomást szerezzen a betegségről az anamnézisfelvétel során. Ezek a betegek a tünetek széles skáláját produkálhatják és ennek megfelelően gyógyszerszedési protokolljuk is igen eltérő lehet. Ezért oda kell figyelnünk a gyógyszer interakciókra, veseérintett betegeknél a gyógyszerek adagolásával is vigyázni kell. Egyes kardiális manifesztációknál pedig infektív endocarditis profilaxis szükséges invazív beavatkozásokhoz. Fontos, hogy a mukokután léziókat gyógyítsuk és definitív kezelést nyújtsunk a fej-nyak régiót érintő fertőzések esetén. Mindenekelőtt azonban törekedjünk egy gyulladásmentes állapot elérésére és fenntartására azáltal, hogy szájhigiénés tanácsokkal látjuk el betegünket és néhány havonta fogkőeltávolítást végzünk, mert a szájüregi gyulladások (gingivitis, parodontitis, periodontitis) krónikus formái a betegséget aktív fázisba hozhatják. Ezekkel segíthetjük betegünket egy jobb életminőség eléréséhez.Tétel Korlátozottan hozzáférhető Kv1.3 gátlószerek, mint terápiás lehetőségek csontreszorpcióval járó periodontális betegségekben(2014-06-27T13:18:33Z) Kozák, Tamás Gyula; Panyi, György; Debreceni Egyetem::Általános Orvostudományi Kar; DE--Általános Orvostudományi Kar; Jenei, Attila; Felszeghy, Szabolcs; Debreceni Egyetem::Általános Orvostudományi Kar; Debreceni Egyetem::Általános Orvostudományi KarA limfociták feszültség és kalcium függő kálium ion csatornái (Kv1.3 és Kca3.1) fontos szerepet játszanak az immunválasz kialakításában. Ha ezeket a csatornákat kis molekulájú vagy peptid inhibitorokkal gátoljuk, akkor az antigén stimulusra bekövetkező jelátvitel zavart szenved és a sejt belsejében a kalcium koncentráció nem tud megemelkedni. Következménye a limfocita aktiváció elmaradása.Parodontitisben a baktériumok által aktivált T sejtek egy RANKL nevű citokint termelnek, aminek következtében megbontja a környezetében lévő csont fiziológiás remodellingjét. Kaliotoxinnal kezelt állatokban a csontreszorpció mértéke nagyon kicsi volt, a kontroll csoportéhoz képest. Mely rávilágít arra a tényre, hogy ebben a betegségben is fel lehetne használni terápiás eszközkéntTétel Korlátozottan hozzáférhető Loss of transglutaminase 2 in the mouse results in an accelerated enamel mineralization(2010-05) Papp, Tamás; Felszeghy, Szabolcs; Általános Orvostudományi KarTétel Korlátozottan hozzáférhető A porcszövet(2010-04-15T11:29:15Z) Papp , Tamás; Felszeghy, Szabolcs; Általános Orvostudományi KarTétel Korlátozottan hozzáférhető A szem elülső szegmentumában bekövetkező változások követése szürkehályog műtét után, Scheimpflug photographiávalBaksa, Katalin; Németh, Gábor; Debreceni Egyetem::Orvos- és Egészségtudományi Centrum::Általános Orvostudományi Kar::Szemklinika; DE--Általános Orvostudományi Kar; Nagy, Valéria; Felszeghy, Szabolcs; DEOEC Szemészeti Klinika; DEOEC Anatómiai IntézetCélkitűzés: Szürkehályog műtét után a szem elülső szegmentumának anatómiája jelentősen megváltozik. Célunk volt ezen változások elemzése Scheimpflug photographia segítségével. Módszerek: Retrospektív elemzést végeztünk 106 beteg 106 szemén. A vizsgálatokba a cataractán kívül ép elülső szegmentummal rendelkező szemek kerültek bevonásra. A tervezett szürkehályog műtét előtt és a posztoperatív 2. és 6. héten a Scheimpflug technikát alkalmazó Pentacam HR készülékkel (Oculus, Wetzlar, Germany) 3-3 felvételt készítettünk. Az automata analízis után vizsgáltuk a cornea vastagságát, a keratometriás és aberrometriás értékeket és azok változását az elülső és hátsó corneális felszínen, a pupillaméret és az elülső csarnok anatómiájának változását. Eredmények: Betegeink életkora 71,1±9,35 év volt. A vizsgált szemek tengelyhossza 23,5±1,32 mm. A lapos keratometriás érték a műtét előtt a cornea elülső felszínén 43,18±1,54 D, a hátsó felszínen -6,09±0,36 D; a meredek tengelyben pedig az elülső felszínen 43,26±5,16 D, a hátsó felszínen -6,42±0,55 D volt. Ezen értékek a posztoperatív szakban nem változtak szignifikánsan. A cornea vastagsága a műtét előtt 557,3±31,8 µm, a posztoperatív 2. héten 569,6±38,2 µm (p<0,001), a posztoperatív 6. héten pedig 556,4±33,8 µm volt (p=0,2). Az elülső csarnok mélysége a műtét előtt 3,05±0,38 mm volt, a posztoperatív 2. héten 4,47±0,82 mm (p<0,001), a 6. héten pedig 4,63±0,75 mm volt (p<0,001). A pupilla átmérője a műtét előtt 3,19±1,21 mm, a 2. héten 2,47±0,46 mm (p<0,01), a 6. héten pedig 2,53±0,47 mm (p<0,01) volt. A cornea magasabb rendű aberrációi közül a műtét utáni 2. hétre néhány paramétert tekintve szignifikáns változást mértünk, de ezek is a 6. hétre visszatértek a kiindulási értékekre. Következtetés: A szürkehályog műtét után a keratometriás értékek jelentősen nem változnak. A műtét azonban a szem elülső szegmentumában több lényeges változást is indukál. A posztoperatív szakban gyorsan helyreáll a cornea vastagsága és néhány magasabb rendű aberráció. Állandó változás következik azonban be az elülső csarnok anatómiájában és a pupilla átmérőjében.Tétel Korlátozottan hozzáférhető Transzglutamináz 2 génkiütött egerek fogfejlődésének vizsgálata(2011-06) Papp, Tamás; Felszeghy, Szabolcs; Általános Orvostudományi Kar