Szerző szerinti böngészés "Varga, Klaudia"
Megjelenítve 1 - 6 (Összesen 6)
Találat egy oldalon
Rendezési lehetőségek
Tétel Korlátozottan hozzáférhető A családon belüli erőszak a hatályos magyar szabályozás tükrébenVarga, Klaudia; Sipos, Ferenc; DE--Állam- és Jogtudományi KarA családon belüli erőszak a magyar társadalomban is mélyen gyökerező és máig megoldásra váró probléma. Ugyanakkor a múlt évszázadban társadalmi elfogadottsága egyre csökkent és az állam ma már számos büntetőjogi eszközzel igyekszik fellépni ellene. Dolgozatom elsődleges célja a családon belüli erőszakot érintő hatályos magyar szabályozás vizsgálata, és ez alapján annak megválaszolása, hogy a jelenlegi rendelkezések elégségesnek és hatékonynak minősülnek-e a kérdéskör rendezésére, vagy pedig módosításra szorulnak. Illetve, amennyiben elengedhetetlen a jogszabályok megváltoztatása, annak milyen léptékűnek kell lennie, indokolt-e a civil szervezetek és a nyilvánosság által követelt jelentős szigor a jogalkotó részéről. Vizsgálódásom ebben a kérdésben elsősorban a kapcsolati erőszak és a zaklatás tényállására, valamint a távoltartás jogintézményére terjed ki. Másodlagosan pedig arra keresem dolgozatomban a választ, hogy a Covid-19 okozta világjárvány következtében megváltozott körülményekhez miként tudnának alkalmazkodni a családon belüli erőszakkal kapcsolatos előírások és milyen új intézkedések meghozatalára lenne szükség a szakemberek iránymutatásai és a nemzetközi példák alapján.Tétel Korlátozottan hozzáférhető A LEADER program Magyarországon(2010-11-03T10:37:50Z) Varga, Klaudia; Katonáné dr. Kovács, Judit; DE--ATC--Agrárgazdasági és Vidékfejlesztési KarAz elmúlt évtizedekben felismerést nyert, hogy a vidéki területek számos veszélynek vannak kitéve. Ezen problémák megoldására a vidék előtérbe helyezése volt a cél, ahogy azt a Corki deklaráció is megfogalmazta. A vidékfejlesztési politika 2000-től az Európai Unió Közös Agrárpolitikájának második pillérévé vált, majd 2007-től külön finanszírozási alapot kapott. A vidékfejlesztést szolgálták a Közösségi kezdeményezések is, melyek a gazdasági-társadalmi kohézióra törekedtek. Több ilyen kezdeményezés is működött, ilyenek voltak az Equal, az Interreg, a Leader valamint az Urban. A Leader programmal az Európai Unió megalkotott egy olyan intézkedést, mellyel az volt a célja, hogy a vidéki gazdaságot elősegítse. Dolgozatomban a Dél-Zempléni Leader Helyi Közösség településeit vizsgáltam több szemszögből. Azért esett erre a csoportra a választásom, mert jómagam is a csoporthoz tartozó egyik településen élek. Kíváncsi voltam, hogy a Magyarországon 2001 óta jelenlévő Leader betölti-e valós funkcióját, illetve, hogy rendelkeznek-e az emberek valamilyen információval, a programmal kapcsolatban. Arra is szerettem volna választ kapni, hogy vajon az itt élők hozzáállása segíti, segítheti-e a programot, hajlandóak lennének-e tenni településük fejlődése érdekében. Dolgozatom első részében fontosnak tartottam, hogy a szakirodalom áttekintésével megismerjem magát a programot, annak kialakulását az Európai Unióban és hazánkban. Két kérdőíves felmérésre támaszkodva kerestem a válaszokat a bennem felvetődött kérdésekre. Az első kérdőíves felmérés alapján kiderült, hogy még mindig magas azoknak a száma, akik még nem hallottak a programról. Felismerést nyert az a tény is, miszerint a csoport jelenleg túl sok települést foglal magába, szám szerint 30-at, és így nehéz az együttműködést biztosítani a települések között. Jelenleg, a települések többsége nem érzi a szomszédos településekkel történő összefogás szerepét. A második kérdőívemmel a program alkalmazását jártam körül. Az eredmények megszületése előtt olyan gondolat fogalmazódott meg bennem, hogy a Leader jelenleg futó rendszere túl összetett, nehézkes és lassú. Önkormányzatok töltötték ki a kérdőívet, és támasztották alá a véleményemet. Megállapítást nyert, hogy a program alapvetően jó célt szolgál, de sikeres megvalósítása még sok feladatot jelent, ezek között kiemelt szerepet kap a társadalmi tanulás, a többszintű kormányzás megvalósítása.Tétel Szabadon hozzáférhető leader program vizsgálata – esettanulmány A Dél-Zempléni Leader Helyi Közösségnél(2024-02-19) Varga, KlaudiaThrough Leader the European Union created a program, which aim was to favour the development of rural economy. In my work I examined the settlements of the South-Zemplén Local Action Group from several aspects. One of my questions was, if Leader, that is present in Hungary since 2001 can fulfil its function and people are aware of the program. I was also looking for the answer, if bottom up approach helps the program and local residents are willing to take part in the development of their region. Two surveys were carried out to find answers to the questions. Based on the answers to the first questionare it turned out, that the number of those, who are not aware of the program is still high. It was also presented, that the LAG includes too many settlements, which makes the cooperation more difficult. Currently most of the settlements can not see the advantage of cooperation with other towns. In my second questionare I checked the adaptation of the program with the help of local government actors. It was revealed, that the goal of the program is good but there are still a lot to do to reach its principles, including social learning and implementation of muti-level governence.Tétel Korlátozottan hozzáférhető A máj malignus elváltozásainak mágneses rezonanciás képalkotásaVarga, Klaudia; Béresová, Monika; Debreceni Egyetem::Általános Orvostudományi Kar; Orvosi Képalkotó Intézet; DE--Általános Orvostudományi Kar; Clemens, Béla; Debreceni Egyetem::Általános Orvostudományi Kar; Orvosi Képalkotó Klinika, RadiológiaSzakdolgozatomban ismertettem a májban előforduló különböző elváltozásokat. Bemutattam milyen lehetőségek vannak a képalkotására, valamint hogyan történhet a kezelésük. Az eMedsol és eRad információs rendszerből kigyűjtöttem a 2018-as év hasi MR vizsgálatait és diagramokon ábrázoltam a májban lévő benignus és malignus elváltozásokat egyaránt, valamint nemenkénti előfordulásuk gyakoriságát. Végül pedig néhány esetet is ismertettem.Tétel Korlátozottan hozzáférhető Poliizobutilén származékok vizsgálata lágyionizációs tömegspektrometriávalVarga, Klaudia; Nagy, Lajos; DE--Természettudományi és Technológiai Kar--Kémiai IntézetMunkám során 12 különböző láncvégen funkcionalizált poliizobutilén minta vizsgálatát végeztem két eltérő ionizációs technikával. Megállapítottam, hogy a nitrogént is tartalmazó minták könnyebben ionizálódtak, így ezeket elektroporlasztásos körülmények között tudtam vizsgálni. Ezek között volt, ami só formájában volt jelen, vagy a nitrogén miatt proton felvételére képes. A többi mintát, amelyek apolárisabb végcsoportot tartalmaztak APPI-val mértem. Ebben az esetben kloridionnal történt az ionizáció. Kimutattam, hogy ennél az ionizációs technikánál nem volt lehetőség fragmentáció vizsgálatára, mert a kloridion hasad le először az adott molekuláról, és semleges molekula marad hátra, amely nem rendelkezik töltéssel, így nem látjuk a spektrumon. Meghatároztam a számátlag és tömegátlag molekulatömegeket, illetve a polidiszperzitást, amelyekkel jellemezhetőek a polimerek, továbbá azonosítottam az MS/MS tömegspektrumban megjelenő termékionokat.Tétel Korlátozottan hozzáférhető Az üzemanyagok árváltozásának okai és hatása egy üzemanyag kiskereskedelmi vállalkozás forgalmára, bevételére és jövedelmezőségére(2012-12-15T08:07:30Z) Varga, Klaudia; Tarnóczi, Tibor; DE--ATC--Gazdálkodástudományi és Vidékfejlesztési KarAz elmúlt évek üzemanyag árainak változékonysága nemcsak a kiskereskedelemre, hanem a fogyasztói társadalomra is erőteljes hatást gyakorolt. A 2008-as gazdasági világválság kirobbanása gyengítette az üzemanyag kiskereskedelemmel foglalkozó gazdasági egységek szerepét. A gazdasági világválság, mint egyik áremelő tényező mellett, még számos más tényező is befolyásolja az üzemanyagárak ingadozásait.Dolgozatom témájának egy üzemanyag kereskedelemmel foglalkozó vállalkozás vizsgálatát választottam. A munkám célja bemutatni azt, hogy a 2008-ban bekövetkezett gazdasági válság miatt kialakult üzemanyag áringadozások hogyan hatottak egy „monopol” helyzetben lévő üzemanyag-kiskereskedelmi főtevékenységet végző magánvállalkozás értékesítési forgalmára, a főtevékenységéből eredő bevételeire, valamint a vállalkozás egészére. A kutatás során az a hipotézisem alakult ki, hogy a válság miatt bekövetkezett áremelkedések a benzin értékesítés forgalmát nagyobb mértékben befolyásolták, hiszen a lakossági fogyasztásban a benzin felhasználás a jellemzőbb. Továbbá feltevéseim közé tartozik még, hogy a gázolaj értékesítés forgalma nem csökkent a benzinéhez hasonló mértékben, ugyanis a lakossági felhasználáson kívül, itt a vállalati szektor fogyasztása a meghatározó. Mindezek mellett, a magas árak miatt, a kiesett forgalmat homogén termékek lévén kompenzálni lehet az árakkal, de a válság hatására az összbevételben betöltött részesedés csökken, a melléktevékenység jellegéből adódó bevétel növekedése mellett.